Комплексна оцінка впливу пролонгованих стресових подій на якість життя та її компоненти серед студентів-медиків - Огоренко, Вікторія; Кокашинський, Віктор; Шорніков, Андрій; Кокашинська, Ксенія (Психосоматична медицина та загальна практика, 2025)
Вступ. Пролонговані стресові події, такі як пандемія COVID-19 та війна, справляють значний вплив на психічне здоров’я та якість життя. Особливо вразливою групою є студенти-медики, які одночасно навчаються та залучені до клінічної роботи в умовах хронічного стресу. Оцінка їхнього психоемоційного стану в різні періоди соціальних потрясінь є важливою для розробки заходів підтримки. Мета. Оцінити вплив тривалих стресових подій (пандемії COVID-19 і воєнного стану) на психічне здоров’я та якість життя студентів-медиків. Матеріали та методи. У дослідженні взяли участь 128 студентів 4–5 курсів Дніпровського державного медичного університету: 67 осіб у 2019 році (до пандемії і повномасштабного вторгнення) та 61 особа у 2024 році. Застосовано клініко-психопатологічне та психодіагностичне обстеження з використанням шкал: PHQ-9, Q-LES-Q, DEBQ, тест Спілбергера, MAST. Статистичний аналіз проводився за допомогою програм Statistica та MedCalc із використанням непараметричних методів, кореляційного аналізу, логістичної регресії, оцінки відносних ризиків і шансів. Результати. Загальний показник якості життя не відрізнявся статистично між групами. Проте у 2024 році спостерігалося зниження суб'єктивного благополуччя за низкою психоемоційних компонентів, особливо у чоловіків (здоров’я, самоконтроль, оптимізм), і водночас – покращення за професійно-мотиваційними показниками у жінок (робота, досягнення). Встановлено статистично значущі зв’язки між низьким рівнем ЯЖ та депресією, тривожністю, екстернальною харчовою поведінкою. У 2024 році вплив депресії на ЯЖ посилився, що свідчить про кумулятивний ефект хронічного стресу. Обговорення. Результати узгоджуються з міжнародними дослідженнями, які показують підвищену вразливість медичних студентів до психоемоційних розладів під час пандемії та в умовах конфлікту. Спостерігається зростання ролі депресії як предиктора зниження ЯЖ у 2024 році. Зниження самоконтролю та оптимізму у поєднанні з підвищеною напруженістю вказують на виснаження адаптаційних резервів, особливо у чоловіків. Висновки. Незважаючи на стабільність загального індексу ЯЖ, психоемоційні компоненти значно варіювали залежно від періоду та статі. Депресія, тривожність і порушення харчової поведінки залишаються ключовими чинниками, що знижують якість життя студентів. Необхідне впровадження психологічного скринінгу та підтримки у навчальних закладах для своєчасного виявлення груп ризику. Ключові слова: якість життя, психічне здоров’я, стрес, війна, тривога, депресія, харчова поведінка, студенти-медики УДК 616.89-008.441.3:613.95:378.6-057.875:316.62