Оцінка ефективності проведенної психологічної реабілітації дітей та батьків, які були пацієнтами НДСЛ «ОХМАТДИТ» МОЗ України у Латвії - Токарчук, Anastasia; Anoprienko, Olena; Dambina, Liene; Zhovnir, Volodymyr (Психосоматична медицина та загальна практика, 2025)
Актуальність. Повномасштабне вторгнення стало надзвичайно серйозним викликом для кожного жителя України. Одна з найбільших категорій групи високого ризику за віковими особливостми стали "Діти та підлітки", адже вони є однією з найбільш вразливих категорій населення. Бо ще несформована психіка може вражатись в рази більше і нести негативні зміни у майбутньому протягом усього життя. Постійний тривалий стрес через існуючу небезпеку, необхідність покинути дім, порушення звичного способу життя та розрив соціальних зв’язків, негативно впливають на психічний стан будь-якої особистості. Однією з ключових психологічних проблем, які виникають в наслідок військових дій, є висока тривожність, яка пов'язує у собі складність адаптуватись до різких змін, або повна дезадаптація, апатія та депресія. Більшість стикаються із питанням переходу на дистанційне навчання, необхідністю відвідувати нові школи через переселення або ж інтегруватися в закордонні освітні установи, поєднуючи дві освітні програми паралельно. Усі ці обставини створюють широкий спектр стресових викликів, які діти відчувають під час навчання у школі та у середовищі свого оточення. Саме тому психологічна реабілітація має поєднувати у собі різноманіття способів у комбінації індивідуальної терапії та групових форм роботи. Матеріали і методи. Для дітей та підлітків застосували для визначення рівня шкільної тривожності методику «Тест шкільної тривожності Філіпса», а також дослідили рівень самооцінки за методикою Дембо-Рубінштейна. Для батьків було проведено психодіагностичне дослідження за допомогою спеціальних методик: «Шкала депресії PHQ-9»; опитувальник для визначення генералізованого тривожного розладу GAD-7»; «Госпітальна шкала тривоги і депресії HADS», також було оцінено якість життя за методикою «Шкала оцінки якості життя». Результати. У дослідженні прийняло участь 147 дітей (віком від 3 до 14 років): з них - 103 дитини віком 7-14 років та 44 дитини віком 3-6 років; кількість батьків, що прийняли участь у дослідженні 113 осіб. У батьків було досліджено рівні тривоги та депресії до початку та після проходження реабілітації за методиками «Шкала депресії PHQ-9»; опитувальник для визначення генералізованого тривожного розладу GAD-7»; «Госпітальна шкала тривоги і депресії HADS», також було оцінено якість життя за методикою «Шкала оцінки якості життя». У дітей визначали рівень шкільної тривожності до початку та після проходження реабілітації за методикою «Тест шкільної тривожності Філіпса», а також дослідили рівень самооцінки за методикою Дембо-Рубінштейн. Статистичний аналіз проведений у програмному забезпеченні Jamovi v. 2.3. Використані методи описової статистики. Визначення статистичної імовірності проводилося методами хі-квадрат та ANOVA. В результаті літературного пошуку в огляд літератури було включено 3 публікації. Був здійснений теоретичний аналіз застосованих у програмі реабілітації методів інтервенцій. Психологічна реабілітація є важливою частиною ведення дітей з будь-якими соматичними захворюваннями, станами та патологіями. Саме під час перебування в таборі найбільше застосовувались такі методи, як когнітивно-поведінкова терапія (КПТ), каніс-терапія та різновиди арт-терапевтичних методів терапії. За результатами психологічної реабілітації значно покращився емоційний стан дітей. Рівень тривожності знизився на 12.4% після проходження реабілітації. Також значно виросли показники самооцінки, так більшість дітей мали високу (42,7%) та середню (43,7%) самооцінку, що може свідчити про набуття ресурсу стресостійкості у дітей після проходження психологічної реабілітації та набуття навичок подолання стресу. Також відмічаються значні показники покращення емоційного стану батьків дітей. Саме за шкалою HADS: зниження тривоги на 32,25%, депресії на 24,5%. За шкалою PHQ-9 показники депресії зменшились на 12.46%, показники тривоги за шкалою GAD-7 зменшились на 14.48%. Такі показники свідчать про високу ефективність проходження програми психологічної реабілітації дітей та їхніх батьків у Латвії. Висновки. Організація та проведення психологічної реабілітації дітей в умовах безпечного середовища з використанням різних психотерапевтичних методів, фізичної терапії, культурних заходів надають позитивного наповнення, ресурсу психологічної стійкості дітей та їх батьків. В тяжкі воєнні часи важливою складовою є проведення психологічної реабілітації вразливих категорій дітей, таких як діти з хронічної соматичною або хірургічною патологією.