Стресові реакції у хворих з розладами спектру шизофренії та комплексний підхід в їх лікуванні - Пилягіна, Галина; Михайлов, Борис; Гриневич, Євгенія (Психосоматична медицина та загальна практика, 2023)
Актуальність. Психотравмуючі фактори, котрі мають місце під час війни 2022-2023 рр., значно впливають на виникнення та динаміку розладів спектра шизофренії (РСШ). Мета. Вивчити взаємозв'язок впливу стресових факторів у хворих з різними видами РСШ із динамікою загострення психопатологічної симптоматики та її вираженості та розробити комплекс лікувально-реабілітаційних заходів (КЛРЗ) для цих хворих. Методи та матеріали. Було проведено психопатологічне обстеження 68 пацієнтів зрізними видами РСШ котрі зазнали важкого стресового впливу підчас війни з оцінкою клінічних особливостей психотичного стану хворих, змісту стрес-факторів, що впливали на пацієнтів. Результати. В ході обстеження найбільшу кількість склали пацієнти з шизофренією (Шф, 42,6% випадків), найчастіше з параноїдною формою та приступообразно-прогредієнтним перебігом, а також хворі на різні варіанти гострого психотичного розладу (ГПР), шизоафективний розлад (ШаР) та шизотиповий розлад (ШтР). У хворих найчастіше діагностувалася афективно-маячна симптоматика (54,4% випадків серед всіх обстежених), яка є провідною психопатологічною відповіддю на психотравмуючий вплив стресових обставин у хворих на РСШ. Тільки у хворих на Шф у більш за все спостерігався галюцинаторно-параноїдний синдром (71,4% випадків). Виникнення чи рецидивування психотичного епізоду серед хворих з РСШ розвивалося внаслідок істотного впливу стрес-факторів, різних за змістом, але пов’язаних з війною. Найчастішим з них були труднощі під час вимушеною евакуації, котрі викликали різке зростання конфліктів в родині, особливо у хворих на Шф та ШтР. Було з’ясовано, що стресовий вплив медіа-інформації спричинив загострення психотичної симптоматики у третини хворих на Шф та ШаР. Значущість для пацієнтів з РСШ мав психотравмуючий вплив пережитого неодноразового бомбардування пацієнтів; загибелі близької людини; страхів, пережитих під час окупації; неможливості продовжити прийом препаратів; а також психотравмуючих обставин, пов’язаних із втратою роботи з відсутністю грошей для життя. Основою для розробки комплексу КЛРЗ для хворих РСШ, котрі зазнали значного впливу стрес-факторів став аналіз взаємозв’язку окремих нозологій, провідної клінічної симптоматики та стрес-факторів. КЛРЗ має за мету своєчасне, комплексне та ефективне лікування психотичного епізоду чи реактивного психотичного стану, повинен бути послідовним та має складатися з етапів: діагностичного; надання невідкладної, амбулаторної та/або стаціонарної допомоги; проведення психо-реабілітаційних заходів, а також супроводу та психопрофілактики. За своєю структурою має поєднувати застосування психофармакотерапії з проведенням психотерапевтичних чи психокорекційних і психоосвітних заходів з подальшим супроводом хворого на етапі встановлення ремісії. Висновки: Розуміння впливу стрес-факторів, пов’язаних з війною на прояви клінічної симптоматики та динаміку перебігу окремих РСШ дозволить за допомогою КЛРЗ своєчасне та ефективне лікувати повторні психотичні епізоди чи первинні реактивні психотичні стани у хворих на РСШ, запобігаючи подальшому важкому перебігу таких розладів та відновленню соціальної адаптації пацієнтів