Порушення соціального функціонування у хворих з депресиівними розладами в умовах стресу війни - Пилягіна, Galyna; Гриневич, Eugenia; Михайлов, Borys (Психосоматична медицина та загальна практика, 2023)
Актуальність. Психотравмуючі фактори, котрі мають місце під час війни 2022-2023 рр., значно впливають на загострення / виникнення і прояви депресивного симптомокомплексу (ДС) при розладах спектру шизофренії (РСШ) та невротичних депресивних розладах (ДР), а також погіршують рівень соціального функціонування (СФ) хворих. Мета. Вивчити характер порушень соціального функціонування СФ у хворих з ДС при РСШ та невротичних ДР, враховуючи взаємозв'язок впливу стресових факторів із динамікою загострення психопатологічної симптоматики та її вираженості у цих пацієнтів. Методи та матеріали. Було проведено психопатологічне обстеження 92 пацієнтів з РСШ (з шизофренію, Шф та шизоафективним розладом, ШаР) та невротичними ДР (з рекурентної депресії, РД та депресивною реакцію при розладах адаптації, РА), котрі зазнали важкого стресового впливу підчас війни. Результати. В ході обстеження найбільшу кількість склали жінки (60,9% випадків). Серед пацієнтів віком 18 – 25 років найбільша кількість хворих була з РА (46,2%), в групі 26 - 35 років - з РСШ (по 50,0% з Шф, та з ШаР). Переважна більшість випадків РД була представлена серед пацієнтів у віці 36 - 50 років. У хворих з РД достовірно переважав депресивний синдром, а у пацієнтів з РА - депресивно-фобічний синдром. Тоді як у хворих на РСШ найчастіше діагностувалася депресивно-маячна симптоматика. Реактивне загострення основного захворювання (при РСШ та РД), а також розвиток РА серед всіх обстежених хворих відбувася внаслідок впливу стрес-факторів, різних за змістом, але пов’язаних з війною. Найчастішим з них були відчуття «втоми від війни», невизначеності та/або безнадійності щодо майбутнього (сукупно 82 % хворих з РД та РА); труднощі під час вимушеною евакуації, котрі викликали різке зростання конфліктів в родині, особливо у хворих з РСШ (57,9% випадків в цілому) та РА; значне зниження матеріального забезпеченняПорушення СФ у пацієнтів з ДС при різних видах психічних розладів наслідок стресу війни в основному проявлялося у значному утрудненні виконання повсякденних професійних та побутових обов’язків (91,3% випадків зі всіх пацієнтів); у відчутті відсутності соціальної підтримки та одинокості, частими та/або тривалими міжособистісні конфлікти з найближчим оточенням, а також з різким погіршенням матеріального становища.Іншими психопатологічними чинниками щодо ДС, котрі виникали під впливом стресу війни погіршувало рівень СФ пацієнтів, були порушення сну (97,8% випадків) з достовірною прямою кореляцією із значним утрудненням виконання повсякденних обов’язків; прояви зневіри в себе і безнадійності, а також поява чи значне посилення суїцидальних думок відмічали понад 80% обстежених пацієнтів (у 36,0% пацієнтів з невротичними ДР були зафіксовані спроби самогубства та несуїцидальніих самоушкодження – найчастіше при РА; відчуття постійної втоми (80,0% хворих з невротичними ДР). Висновок: Розуміння впливу стрес-факторів, пов’язаних з війною на прояви ДС та характер і рівень порушень СФ потребує застосування комплексу лікувально-реабілітаційних заходів для хворих з ДС, котрі перенесли важку психотравмуючу ситуацію, який дозволить своєчасне та ефективне лікувати реактивні стани (рецидиви психотичного епізоду) з урахуванням вираженості та особливостей ДС, змісту та важкості стресорного впливу на стан пацієнтів задля виходу у стан ремісії, відновленню соціальної адаптації пацієнтів, зменшення ризику розвитку саморуйнівної чи агресивної поведінки.