Клініко-психологічний аналіз станів психологічної дезадаптації у військослужбовців державної прикордонної служби україни - Черняєв , Михайло (Психосоматична медицина та загальна практика, 2019)
Мета роботи. Мета роботи – здійснити клініко-психологічний аналіз станів психологічної дезадаптації у військослужбовців Державної Прикордонної Служби України, які брали участь у бойових діях. Контингент і методи дослідження. За умови інформованої згоди, на базі Госпіталю Державної Прикордонної Служби України, було обстежено 159 військовослужбовців (ВС) Державної прикордонної служби України (ДПС), які брали участь у бойових діях. Комплексне обстеження включало використання клініко-психологічного і психодіагностичного методів. Результати дослідження. З загальної кількості обстежених, у 103 респондентів (64,7%) були виявлені окреслені ознаки психологічної дезадаптації (ПДА) різної інтенсивності (основна група, ОГ), у 56 осіб (35,3%) – одиничні окремі ознаки ПДА (група порівняння, ГП). До ОГ було включено 69 осіб (43,4%) зі сформованими симптомами ПДА, що, за рекомендацією авторів методики, трактувалось нами як прояви невротизації з високим рівнем психоемоційної напруженості, та 34 особи (21,4%), в яких було встановлено наявність окресленої дезадаптивної симптоматики, почасту, синдромологічної оформленості. До ГП, відповідно, увійшли 52 респонденти (32,7%), які мали окремі поодинокі ознаки ПДА, що вказувало на донозологічну вираженість й несформованість її симптомів, а також 4 особи (2,5%) з відсутніми наявними ознаками ПДА. В ході роботи була встановлена в наявність широкого спектру патопсихологічних та негативних соціально-психологічних феноменів, асоційованих з ПДА у ВС ДПС України, які брали участь у бойових діях. Серед основних проявів – наявність афективних розладів рівня легкої депресії (субдепресії), коморбідних проявів аддиктивної поведінки на рівні ризикованого або шкідливого вживання алкоголю, тютюну, кави (чаю), каннабіоїдів, седативних і стимулюючих препаратів, переїдання, перегляду телевізійних передач, користування інтернетом, комп’ютерними та азартними іграми, а також зниження рівню загальної соціально-психологічної адаптації та якості життя. Висновок. Виявлені закономірності повинні враховуватися при розробці лікувально-реабілітаційних і профілактичних заходів для ВС ДПС України, які брали участь у бойових діях.