Музична інтервенція з переважанням низьких частот: гендерно-вікові особливості психофізіологічного впливу - Тарасова, Катерина; Тимощенко, Наталія (Психосоматична медицина та загальна практика, 2025)
Актуальність. У сучасній психофізіології зростає інтерес до вивчення впливу музичних стимулів на стан людини. Особливу увагу дослідників привертають низькочастотні звуки, які здатні викликати глибокі тілесні та емоційні реакції, сприяючи релаксації або, навпаки, посилюючи збудження. Фагот – духовий інструмент з багатим, глибоким тембром у низькому регістрі, є рідкісним об’єктом психофізіологічного вивчення попри те, що його звучання має виразні акустичні й емоційні характеристики. На відміну від синтетичних або абстрактно заданих низькочастотних звуків, звук фагота природний, музично організований і насичений гармоніками, що робить його вплив особливим. Визнано гендерні і вікові відмінності сприйняття музики: жінки, порівняно з чоловіками, емоційно чутливіші до музичних стимулів, а з віком змінюється сенсорна обробка звуків, зокрема, сприйняття низьких частот. Умови воєнного часу і обумовлена цим підвищена тривожність створює потребу у вивченні впливу музичних характеристик в різних соціально-біологічних групах з перспективою подальшого використання для музикотерапії з урахуванням статі та віку, що є науково обґрунтованим і своєчасним. Мета. Визначити гендерні та вікові особливості впливу музичної інтервенції з переважанням низькочастотних звуків на рівень тривожності для підвищення ефективності музикотерапії в контексті регуляції емоційного стану. Матеріали і методи. Аудіоматеріалом є записи звучання партити для фагота переважно в низькому частотному діапазоні. Частоту серцевих скорочень вимірювали тонометром або пульсоксиметром. Рівень ситуативної і особистісної тривожності визначали за опитувальником Спілбергера - Ханіна. Результати та їх обговорення. У дослідженні взяли участь 96 добровольців: 50 молодих осіб (18 чоловіків віком 28,7±7,2 і 32 жінки віком 23,7±6,5 років) і 46 старших осіб (16 чоловіків віком 53,3±7,6 і 30 жінок віком 56,8±8,8 років). У вихідних умовах рівень ситуативної і особистісної тривожності в усіх групах був здебільшого середній і високий без статистично значущих відмінностей. У молодих жінок, у яких вихідний рівень ЧСС був відносно високим (94,1±12,7 уд/хв.), прослуховування музичного твору призвело до зниження показника на 12,1±3,36 уд/хв. (p < 0,05). Ефективність зниження ситуативної тривожності виявилася найбільшою у людей будь-якої статі з високим вихідним її рівнем, особливо в молодшій віковій групі. У старших жінок з низьким і середнім рівнем ситуативної тривожності запропонований музичний твір в низці випадків викликав негативні емоції і збільшив рівень ситуативної й особистісної тривожності, що варто враховувати при музикотерапії. Висновки. Прослуховування музичного твору з переважанням низьких частот досліджуваними різної статі і віку призвело до змін ЧСС і рівня тривожності (як ситуативної, так і особистісної) різного ступеня і напрямку, залежно від вихідного рівня цих показників. Ключові слова: музична інтервенція, низькочастотні звуки, фагот, ситуативна тривожність, особистісна тривожність