Когнітивні розлади у осіб, які перенесли COVID-19 - Дзеружинська, Наталія; Статецька, Еліна (Психосоматична медицина та загальна практика, 2025)
Актуальність. Інфекція COVID-19 має значний пошкоджуючий вплив на когнітивні функції осіб, що перенесли цю інфекцію, а також викликає зміни їх емоційного стану. Дослідження причин та особливостей клінічних проявів когнітивних та емоційних розладів у таких осіб необхідне для розробки дієвих методів діагностики та розробки реабілітаційної програми для покращення їх соціального функціонування. Метою дослідження була розробка реабілітаційної програми для осіб з когнітивними та емоційними порушеннями внаслідок інфекції COVID-19, шляхом аналізу ступеню вираженості та особливостей структури їх когнітивних порушень та вивчення супутніх емоційних симптомів. Матеріали та методи дослідження. Матеріалом дослідження були результати обстеження людей різного віку, що мали когнітивні та емоційні розлади внаслідок перенесеної хвороби COVID-19. Для проведення дослідження застосовувалися теоретичні (аналіз літератури) та емпіричні методи (психодіагностичні методики - Монреальська шкала оцінки когнітивних функцій (МоСА), методика “Таблиці Шульте”, методика “10 слів” за О. Р. Лурія, Госпітальна шкала тривоги і депресії (HADS)). Результати та їх обговорення Тяжкість та структура когнітивних та емоційних розладів відрізняються залежно від віку. У людей похилого віку спостерігаються глибші порушення когнітивних функцій та більша частка тривожних розладів, в той час як у групи молодого віку зберігається менший когнітивний дефіцит та превалювання депресивної симптоматики. Найбільш поширеними розладами у обох вікових групах є порушення пам’яті та рівномірності темпу сенсомоторних реакцій. Висновки. Програми реабілітації для таких осіб мають бути спрямовані на зменшення когнітивного дефіциту, супутніх емоційних розладів та покращення їх соціального функціонування. Програми мають бути персоналізовані, з урахуванням особливостей порушень у кожному конкретному випадку.