Актуальні питання дослідження горювання після втрати близької людини - Лещук, Ірина; Бут, Тетяна (Психосоматична медицина та загальна практика, 2024)
Анотація. Війни та збройні конфлікти зазвичай супроводжуються великою кількістю втрат. Горювання у більшості випадків є адаптаційним процесом, у ході якого людина, яка переживає втрату, пристосовуються до реалій життя, де немає померлого чи загиблого. Проте інколи розвивається патологічне горювання, яке відображено як розлад тривалого горя (РТГ) у нових класифікаціям - Діагностичному та статистичному керівництві з психічних розладів (перегляд п’ятого видання) (DSM-5-TR) та Міжнародній класифікації хвороб 11го перегляду ICD-11. Попри визначення критеріїв діагностики патологічного горювання та оформлення їх як діагнозів у останніх виданнях діагностичних класифікацій, у дослідженнях, пов’язаних із перебігом горювання, лишається багато питань, які потребують уваги та вивчення з метою забезпечення ефективного супроводу людей, які переживають втрату, у актуальному для України контексті. У описовій частині статті, спираючиь на літературні джерела, визначені питання, які можуть поставати при дослідженні теми горювання, наведено аналіз літературних даних про фактори, які можуть впливати на процес горювання. Також у статті наведено результати дослідження, метою якого було підвищення ефективності допомоги людям, які переживають втрату близької людини, шляхом виявлення актуальності теми втрати близької людини для населення України під час війни, виявлення готовності осіб, які переживають горе, до пошуку допомоги, потреби у інформації для підвищення обізнаності про процес горювання як для людей, які переживають втрату, так і серед тих, хто хоче їх підтриимати. Матеріали і методи дослідження: проведене кількісне онлайн дослідження із залученням 400 респондентів віком від 18 до 55 років. Результати та їх обговорення. Відповідно до результатів опитування, тема втрати виявилася актуальною для українців; більшість респонентів відзначили важливість розуміння того, що відбувається із людиною під час переживання втрати, водночас, пошук допомоги через звернення до фахівців з охорони психічного здоров’я не є поширеним серед людей, які переживають втрату навіть за наявності виражених проявів горя. Висновки. Виявлено актуальність дослідження особливостей горювання українців, які переживають втрату близької людини під час триваючої війни, а також актуальність розвитоку просвітницького напряму у темі переживання втрати з фокусом на дестигматизацію звернення до фахівців з охорони психічного здоров’я та створення якісних психоосвітніх матералів, що стосуються питань переживання втрати.